Nikolajs Mališevs
Nikolajs Mališevs (1899. g. 2. novembrī, Rīgā, Krievijas impērijā – 1942. g. 8. aprīlī, Soļikamskas soda nometnē, Molotova apgabalā, KPFSR) – Rīgas apgabaltiesas loceklis.
Nikolajs Mališevs dzimis Rīgā bijuša Jaroslavļas guberņas zemnieka un latvietes ģimenē.
1917. g. beidzis Rīgas pilsētas ģimnāziju. 1917. g. oktobrī izbraucis uz Maskavu, strādājis savstarpējo kredītbiedrību centrālajā bankā.
1918. g. septembrī Krievijā mobilizēts Sarkanajā armijā, 31. Maskavas strādnieku pulkā. 1919. g. janvārī sliktas redzes dēļ atvaļināts no Sarkanās armijas un atgriezies Latvijā.
1919. g. 3. oktobrī Rīgā mobilizēts Latvijas armijā. Kareivis rakstvedis Kara tiesu pārvaldē. 1920. g. 31. maijā iecelts par jaunāko tiesamatu kandidātu Tiesu palātā; komandēts Rīgas apgabaltiesas prokurora rīcībā. No 1920. g. 15. novembra vecākais tiesamatu kandidāts Tiesu palātā, iecelts par Rīgas apgabaltiesas prokurora biedra v. i., 1925. g. 17. martā iecelts par Liepājas apgabaltiesas prokurora biedru.
1927. g. dec. beidzis Latvijas universitātes Tiesību nodaļu.
No 1928. g. 24. janvāra Rīgas apgabaltiesas loceklis; strādājis 2., 3. kriminālnodaļā. 1938. g. februārī iecelts par Rīgas Centrālcietuma Administratīvās komisijas locekļa R. Blūmentāla vietnieku, vēlāk priekšsēdētāja vietnieks. Darbojies Latvijas Tiesnešu biedrībā.
Padomju laikā 1940. g. 9. oktobrī iecelts par Cietuma nr. 3 (bij. nepilngadīgo cietuma) Administratīvās komisijas priekšsēdētāju. 1940. g. 30. decembrī (no 1940. g. 1. janvāra) ar Latvijas PSR tieslietu tautas komisāra A. Jablonska pavēli atbrīvots no amata sakarā ar Latvijas PSR tiesu sistēmas reorganizāciju. 1941. g. janvārī iecelts par Latvijas PSR Tieslietu tautaskomisariāta Tiesu orgānu pārvaldes Tiesu sektora revidentu, 1941. g. 8. februārī komandēts uz Vidzemes apriņķiem vietējo tautas tiesnešu instruēšanai.
1941. g. 14. jūnijā apcietināts. Pārvests uz Soļikamskas soda nometnī. 1942. g. 1. janvārī Nikolajam Mališevam piespriests augstākais soda mērs – nošaušana. Spriedums izpildīts 1942. g. 8. aprīlī.
Precējies 1925. g. 15. jūlijā ar Faniju Augusti Briedi (1894. g. Rīgā – 1959. g. 29. maijā Rīgā). Meita Natālija (1926. g. 24. jūlijā Rīgā – 2014. g. 24. aprīlī Dankanā, Britu Kolumbijas provincē, Kanādā).
Informācijas avoti:
LATVIJAS TIESNEŠI.Senāts, Tiesu palāta un apgabaltiesas biogrāfijās. 1918-19140. Sastādītāji Dr. hist. Ērika Jēkabsons, Dr. hist. Valters Ščerbinskis. - Rīga, 2017, 178.-179. lpp.
LNA LVVA, 1536. f„ 2. apr., 685., 686.1.; 1595. f., 10. apr., 226.1.; 7427. f., 1. apr., 3634.1.; LVA, 1986. f., 2. apr., P-6439.1.;
LUAJ.